Benešov

Benešov (něm. Beneschau) je město ve Středočeském kraji, obec s rozšířenou působností a také největší město okresu Benešov, leží jihovýchodně od Prahy. V kraji mezi řekou Sázavou a bájnou horou Blaník v průměrné nadmořské výšce 368 m. Žije zde 16 544 obyvatel (2017). Kvůli strategické dopravní poloze se stalo průmyslovým centrem. Hlavní turistickou a jedinou výraznou atrakcí je blízký zámek Konopiště.

Památky

zámek Konopiště (NKP)

kostel sv. Mikuláše – kostel se samostatnou zděnou zvonicí na vrchu Karlov pochází ze 13. století, mnohokrát přestavován. Zvony z 15. století

zřícenina klášterního kostela minoritů – r. 1420 společně s celým městem vypálen husity. Při klášteře stojí stará zděná zvonice, na ní se nachází vzácný zvon z r. 1322 od zvonaře Rudgera, který je druhým nejstarším datovaným zvonem v Česku

piaristická kolej a kostel sv. Anny – založena r. 1703, přistavěn kostel sv. Anny

židovský hřbitov – založen v 17. století, funkční do roku 1883, po roce 1980 byl téměř zlikvidován (KP)

Pivovar Ferdinand – z počátku 20. století (KP)

budova gymnázia – vystavěna v novorenesančním stylu (1905–1907)

budova nádraží – zapsána v Ústředním seznamu kulturních památek

Historie Benešova

V 11. století za vlády Přemyslovců probíhala kolonizace dosud neobydlených oblastí jižně od Prahy. První písemná zmínka o Benešově pochází z roku 1219 a první osídlení Benešova je na místě dnes zvaném Na Karlově, kde vznikl panský dvorec, kostel a okolo nich osada. Poté se centrum přesunulo výstavbou městského tržiště na dnešní Masarykovo náměstí. Na Karlově byl založen minoritský klášter a majitelem se stal pražský biskup Tobiáš z Benešova, který si záhy vybudoval nové sídlo – Konopiště. Po vymření Benešoviců se majiteli stávají Šternberkové a po nich městu zůstal znak – osmicípá zlatá hvězda v modrém poli.

Doba husitská

Jan Žižka z Trocnova vypálil klášter, když tudy táhl roku 1420 na Prahu. Husité klášter nezničili úplně. Benešov se stal významným za doby vlády Jiřího z Poděbrad. V roce 1451 se v klášteře konal sněm za přítomnosti Jiřího, coby zemského správce, a Eneáše Sylvia zástupce římské kúrie. Jednalo se o smíření s katolickou Evropou. V roce 1473 vystupuje na sněmu Královna Johanka a tříhodinovou řečí ve zpustlém klášterním chrámu umravňuje české panstvo a vyzývá je, aby pamatovali na vládu svornosti jejího manžela a zesnulého krále Jiřího a zanechali rozbrojů mezi sebou a svorně pečovali o blaho a slávu vlasti. Jednalo se o nejlepší státnický projev té doby. Johanka měla vystoupit podle Palackého i na dalším sněmu v Benešově v r. 1474, ale to již došlo k velké rozepři mezi ní a králem Vladislavem Jagellonským, takže se královna uzavřela ve svém vdovském sídle na Mělníce, kde r. 1475 umírá.

V letech 1541–1566 žil v Benešově zvonař jménem Matěj Špic, z jehož dílny pochází mnoho zvonů, které zhotovil pro okolní kostely, jako v Bystřici, Okrouhlici, Louňovicích, Postupicích, na Hrádku, Olbramovicích, Kondraci a jinde v okolí.

Po Bílé hoře

Velkou ranou pro město byla 30letá válka a zvláště obsazení švédským vojskem v roce 1648, jehož následky město poznamenaly na mnoho let. Roku 1703 byla založena piaristická kolej, na které se vyučovalo základní vzdělání a také gymnázium. Benešov se vykoupil z poddanství roku 1802 a jakožto etnicky české město se stal místem vlasteneckých aktivit. Od roku 1871 prochází městem železnice Praha–České Budějovice.

Po II. světové válce

Za II. světové války mělo být město zcela vystěhováno a mělo se stát SS-Stadt Böhmen. Součástí vojenského cvičiště Zbraní SS Benešov se stalo pouze území západně od státní silnice na Tábor, ovšem do 15. dubna 1943 se museli vystěhovat i všichni obyvatelé žijící na západ od železniční trati...

Velká vojenská posádka lidové armády zde sídlila i v éře socialismu. Díky poloze na důležité spojnici mezi Prahou a jižními Čechami se město po válce stalo důležitým průmyslovým centrem. Průmysl se rozvíjel po celé 20. století. V současnosti patří k nejvýznamnějším průmyslovým podnikům firma BAEST, Pivovar Ferdinand a mlékárna Danone.

Zámek Konopiště

Konopiště je zámek v historizujícím stylu nedaleko města Benešov, asi 2 km na západ od centra města. Dnes je znám především jako hlavní a poslední sídlo následníka trůnu rakousko-uherského, arcivévody Františka Ferdinanda d'Este a jeho české manželky Žofie Chotkové, jehož zavraždění v Sarajevu bylo záminkou spuštění první světové války. Areál je dnes chráněn jako Národní kulturní památka České republiky. Je ve vlastnictví státu (správu zajišťuje Národní památkový ústav) a je přístupný veřejnosti.

Hrad Konopiště, předchůdce dnešního zámku, vznikl zřejmě na konci 13. století, kdy byl opěrným bodem předáka jedné ze šlechtických stran, pražského biskupa Tobiáše z Bechyně (z rodu pánů z Benešova). Od r. 1327 patřil Šternberkům, byl jimi zde krátce vězněn král Václav IV. Za husitských válek stál hrad na protitáborské straně. Od r. 1590 měnilo Konopiště, zejména z důvodu zadlužení, poměrně často majitele.

K neutěšenému stavu panství přispělo i vydrancování Švédy za třicetileté války. Začátkem 18. století získali hrad Vrtbové, kteří zde provedli rozsáhlé změny, kterými se z hradu stal pohodlný zámek. V roce 1887 koupil zámek budoucí následník rakouského trůnu, František Ferdinand d`Este. Ten se sem často uchyloval pro neshody na dvoře kvůli nerovnému sňatku s Žofií Chotkovou. Zámecké místnosti byly vybaveny muzeálními sbírkami, jejichž základ pochází z dědictví Františka Ferdinanda po modenském vévodovi. Následník zde také shromáždil velké množství uměleckých sbírek a loveckých trofejí.

Od r. 1918 patří zámek státu. Na ploše barokní zahrady byla vybudována tzv. Růžová zahrada se skleníky.

Vyhlídkové okruhy:

Salony jižního křídla (1. okruh) - reprezentační a hostinské místnosti s loveckou chodbou s trofejemi a střelnice

Salony severního křídla (2. okruh) - nejstarší část zámku tzv. kronprinc s obytnými místnostmi, zbrojnice, kaple, výtah

Soukromé pokoje rodiny Františka Ferdinanda d´Este (3. okruh) - obytné místnosti rodiny ve 3. patře zámku.

Lovecká trasa (4. okruh) - "střelnice Františka Ferdinanda" zbudovaná v roce 1900

Gotické sklepení (5. okruh)

Otevřeno:

duben - říjen Út-Pá 10:00 - 16:00

listopad So + Ne 10:00 - 15:00

prosinec - březen zavřeno

Prameny

wikipedia ... Benešov

wikipedia ... zámek Konopiště

Benešov ... stránky města

zámek Konopiště ... státní zámek, Národní památkový ústav

Uživatel systému Windows

2018-11-08